Суспільство
-
Привіт від Снігової королеви
І що то за Різдво без снігу і морозу? Але арктичний циклон, який почав уже вирувати на території України, приніс не просто сніг, а потужні снігопади, внаслідок яких у західних регіонах склалася надзвичайна ситуація на дорогах. Рух через гірські перевали на шляхах державного значення Київ — Чоп та Львів — Самбір — Ужгород припинено. У Тячівському і Хустському районах Закарпаття зійшли снігові лавини, які заблокували десятки транспортних засобів і людей. Так, у Хустському районі у сніговий полон потрапили шість автомобілів. Одинадцять людей самостійно вибралися з них, так що обійшлося без жертв і травмувань. Вони тимчасово розміщені в Ольшанському будинку-інтернаті для дітей-інвалідів.
-
П’ять вимірів гуцульського різдвяного життя
Загалом у фондах Національного музею у Львові імені Андрея Шептицького зберігається майже 20 тисяч предметів народного мистецтва. Найбільше — гуцульського. Тому нині тут вирішили поєднати твори ХІХ — першої третини ХХ століття із тематикою зимових свят і підготували добірну виставку «Гуцульське Різдво». На ній представлено чи не півтисячі взірців гончарства, обробки шкіри, мосяжництва, декоративного різьблення, народного іконопису, вишивки, одягу, ткацтва, словом, усього, що яскраво відображає і побут, і звичаї цієї етнографічної групи українців. Подбали організатори експозиції і про цікаве виставлення експонатів, влаштували навіть кілька інсталяцій.
-
Дідух навертає Різдвяний дух
Уперше таку експозицію започаткували чверть століття тому. І впродовж цих років її творять вихованці та педагоги обласного еколого-натуралістичного центру учнівської молоді.
Директор цього центру Іван Герц каже, що щороку відбувається традиційний конкурс «Замість ялинки — зимовий букет», у якому беруть активну участь навчальні заклади краю. Тож кращі роботи й становлять основу виставки новорічних і різдвяних прикрас, яку відкривають в Українському домі «Перемога» у Тернополі. У переддень свята Андрія в еколого-натуралістичному центрі учнівської молоді розпочинає роботу «Різдвяна майстерня».
-
Радіуси безпеки
Як лісоводи й екологісти гаряче дискутують, а то й сваряться, бачити доводилося не раз. А ось щоб одні нагороджували інших — таке на моїй пам’яті вперше. Днями голова Українського товариства охорони птахів (ТОП) Олег Дудкін вручив грамоту першому заступникові начальника Київського обласного управління лісового господарства Русланові Гузенку. Руслан Володимирович безпосередньо брав участь у підготовці наказу облуправління про затвердження охоронних зон навколо гнізд рідкісних пернатих.
-
Тут не запитують про паспорт і громадянство
Інше життя існує, і воно може бути зовсім поряд — за сусідською стіною. Але хіба нам є час думати, кому як ведеться? І аж доти, доки не станеться щось непоправне. Тоді починаються жваві, навіть співчутливі розмови про те, як так могло статися. Матуся, яка з вигляду порядна, раптом кинула дитину напризволяще. Або такий ввічливий із співробітниками чоловік — удома справжній тиран, здатний руку на дружину підняти.
-
Для кого «ресурсне прокляття» — рідна мати
Давайте разом поміркуємо ось над чим. Ви можете пригадати, яку пропозицію учених-економістів утілено на загальнодержавному рівні й вона мала позитивний ефект? Запитання не з простих. Набагато легше відповісти на інше: «Яка рекомендація учених-економістів обернулася для держави без перебільшення трагедією?» Упевнений, насамперед селяни, а з ними об’єктивні науковці й політики скажуть, що це було проштовхування так званого реформування аграрно-промислового комплексу, що обернулося його розвалом, знищенням селянства як класу.
-
Тому — дам, а цьому — не дам
Рішення останньої сесії Рівненської обласної ради підігріло й без того гарячу бурштинову тему. Напередодні Нового року ще одну фірму депутати ощасливили подарунком під ялинку: надали дозвіл на видобуток бурштину на площі у майже півтисячі гектарів у Сарненському та Рокитнівському районах. Щасливчиком стало ТзОВ «Санкамян», а іншим чотирьом претендентам депутати відмовили. Як пояснив «УК» голова Рівненської обласної ради Микола Драганчук, ці фірми не місцеві і не надали привабливих інвестиційних пропозицій для розвитку регіону. Натомість рокитнівське підприємство «Санкамян» пообіцяло інвестиції на користь Томашгородської громади: обладнання для станції знезалізнення води, будівництво водогону, реконструкцію очисних споруд.
-
Наш поет має бути з нами
Той, хто прочитав ці рядки Олександра Олеся ще тоді, коли його не було у шкільній та університетській програмах, були вражені голою талановитою правдою. На щастя, нині змінилася країна, а в українців почуття гідності загострилося як ніколи. Черговий виклик для самоідентичності і зрілості надійшов із Праги: у Чехії на Ольшанському кладовищі ексгумували тіло відомого українського письменника, поета та драматурга Олександра Олеся. Зазначалося, що, за чеськими законами, після поховання родичі або друзі померлих повинні платити ренту за місце на кладовищі розміром 20 тисяч чеських крон протягом десяти років (приблизно 20 тисяч гривень. — Ред.). До цього часу ренту за могилу Олеся платив чех українського походження Володимир Михайлишин, який нещодавно помер, і тепер його син захотів поховати батька на могилі Олеся…
-
Заступник Сумського міського голови Степан ПАК: «Містяни будуть здоровими, якщо буде здоровою медицина»
Система охорони здоров’я слобожанського обласного центру, хоч і схожа з іншими в містах України, та все-таки має свої особливості. Але незаперечним є факт — галузь неухильно реформують та модернізують.
Про сьогоднішній день медицини міста і її перспективи кореспонденту «УК» розповідає заступник Сумського міського голови Степан ПАК.
-
Можемо, якщо захочемо!
Рік завершився і, на жаль, не зовсім приємно для багатьох українців. Звісно, на загальний настрій співвітчизників впливає війна, яка триває на Донбасі. Окрім того, у різноманітних рейтингах 2016-го, в тому числі й за версією міжнародних компаній, Україна посідає далеко не почесні місця.
Але посипати голову попелом не слід: чимало шанованих світових ЗМІ називають Україну однією з авторитетних держав світу. Від цього стає трішечки тепліше на душі. Бо якщо, наприклад, конструкторське бюро Антонова змогло розробили літак Ан-225 «Мрія» із найбільшою у світі вантажопідйомністю, то чому б нашим фахівцям в інших галузях не постаратися?
Архів публікацій
-
президент україни
-
Урядовий портал
-
УКРІНФОРМ
-
ВЕРХОВНА РАДА УКРАЇНИ
-
урядова гаряча лінія 1545
-
ДЕРЖБЮДЖЕТ 2021
-
АНТИКОРУПЦІЙНИЙ ПОРТАЛ