Гуманітарна політика
-
У Донецьку відбувся ХV міжнародний фестиваль ковальської майстерності
Шахтарська столиця вже традиційно на два дні перетворилася ще й на столицю ковалів: цього разу в місцевий парк кованих фігур приїхали більш як сотня учасників з багатьох міст України та Росії. А багато колег, які готуються до конференції Кільця європейських міст ковалів, що відбудеться в Італії (торік захід проходив у Донецьку), беруть участь у фестивалі заочно: зразки робіт майстрів молотка надійшли з Нідерландів, Норвегії та інших країн.
-
Швидкість рятує життя
За статистикою, бригади швидкої допомоги в Україні щороку здійснюють понад 13 мільйонів виїздів. Дзвінок на «103» свідчить про загрозу для здоров’я, а часто й життя людини. Тому екстрена медична допомога потребує не тільки високої кваліфікації лікарів, злагодженості дій бригади «швидкої», а й доброї оснащеності автомобіля відповідним обладнанням та лікарськими препаратами, його надійності під час експлуатації. Однак нині не в усіх закладів є змога таких вимог дотримуватися. Тож одне із завдань медичної реформи — впровадження національної системи екстреної медичної допомоги європейського рівня. Головна складова прориву — ініційоване Президентом України масштабне оновлення парку машин швидкої допомоги.
-
Ще одна Тарасова світлиця
Чудового вересневого дня на батьківщині Кобзаря в селі Шевченковому на Черкащині панувало велелюдне свято: у місцевій спеціалізованій школі-інтернаті його імені відбулося урочисте відкриття Тарасової світлиці.
З цієї нагоди сюди завітали з непорожніми руками поважні гості з Києва, Черкас та Звенигородки, родичі Т. Шевченка. Тож актова зала школи не могла вмістити всіх бажаючих бути учасниками піднесеного мистецького свята, що розпочалося вітальною композицією у виконанні шкільного зразкового хореографічного колективу «Зорепад» та врученням гостям пишного короваю. -
Місцевим центрам краєзнавчої роботи необхідна самостійність
Громади низки міст і районів Луганщини опинилися перед вибором щодо подальшої долі місцевих музеїв, які є відділами обласного краєзнавчого. Тим часом фахівці вважають, що ці колекції доцільно передати на баланс місцевій владі. Чи підуть такі нововведення на користь музейній справі? Відповідь на це запитання зацікавить багатьох, адже проблема має загальноукраїнське значення.
— Музеї Алчевська, Свердловська й Первомайська розповідають про історію цих населених пунктів, Старобільський та Новопсковський — про тамтешні райони, — розповідає заступник начальника департаменту культури та туризму облдержадміністрації Володимир Виборнов. — Тож логічніше, якщо їх візьме на своє утримання місцева влада замість обласного бюджету. -
Франсуа-Ксав’є ЛЕРІ: «Загроза підробних ліків надзвичайно серйозна»
Якості ліків і медичних послуг у Раді Європи приділяють значну увагу. Адже доступ до кваліфікованої медицини — один із пунктів Хартії про права людини, на принципах якої ∂рунтується діяльність РЄ. На жаль, за останні десятиліття виробництво контрафактних ліків стало однією з найприбутковіших сфер кримінального бізнесу. І з підробними ліками стикаються пацієнти не лише країн Східної Європи, а й, здавалося б, благополучного Євросоюзу. Тому експерти РЄ виробили власну стратегію і заходи, щоб уберегти громадян від недобросовісних фармацевтичних виробників. Про це в інтерв’ю «УК» розповів начальник відділу фармацевтичної служби, захисту здоров’я споживачів і боротьби з контрафактною продукцією Європейського директорату якості лікарських препаратів та медичних послуг Ради Європи (EDQM) Франсуа-Ксав’є ЛЕРІ.
-
Світла аура панської школи
Якби не прес-тур, організований цього літа керівництвом Житомирської облради в рамках єдиного дня депутата, навіть всезнаюча журналістська братія навряд чи дізналася б про існування в селі Леніне Радомишльського району унікального освітнього закладу. Зрозуміло, що шкіл, які ведуть свою історію ще з ХІХ століття, чимало, однак ленінські школярі здобувають знання в досі добротних будівлях, споруджених у… 1895 та 1904 роках!
-
Нові Державні санітарні норми та правила щодо дитсадків містять низку положень, які суперечать одне одному
З третього вересня в дитячих садочках стали діяти нові санітарно-епідеміологічні норми. Відповідний наказ ще 1 серпня підписала міністр охорони здоров’я. Потреба оновити їх назріла давно, адже попередні затверджували ще за царя Гороха — 1985 року.
Серед нововведень зокрема — визначені вимоги щодо груп короткострокового перебування дітей, дозвіл будувати триповерхові дитячі садки, а також визначено, яким має бути під’їзд та вхід до будівлі й туалетні приміщення для дітей з особливими потребами.
Втім, хоч часу, аби розробити сучасніші нормативи, було більше ніж досить, деякі положення документа викликали, м’яко кажучи, подив. Першим на проблему звернув увагу педіатр Євген Комаровський. Його відкритий лист із аналізом деяких неузгоджень та протиріч, які містить новий документ, спричинив бурхливий резонанс. -
Володимир ДРЯПАК: «Найцікавіше було ставити себе на місце людей, які переживали війну»
З нагоди 70-ї річниці визволення Полтави і Полтавської області творча група обласної державної телерадіокомпанії «Лтава» створює багатосерійний документальний фільм «Полтавщина 1941—1945: між відступом і визволенням». Перші три серії вже презентували. Про роботу над фільмом «УК» розповідає автор сценарію і постановник Володимир Дряпак.
-
Юрій Яковлєв: «Друзі сказали шейху: «Шукай, Хусейне, цих українців»
Літак злітає під хмари і ловить потік повітря. З вимкненим двигуном він тримається в повітрі більш як п’ять годин. Це не аварія — лише одне з обов’язкових завдань чемпіонату серед надлегких літаків. Торік на чемпіонаті світу в Іспанії переміг український екіпаж. Юрій Яковлєв та його син Тимофій обійшли збірні Великої Британії, Іспанії, Литви, Польщі. Цього року на чемпіонаті Європи екіпаж Яковлєвих отримав срібло. Це не єдині нагороди в житті українського авіатора. Поза сумнівом, у професійному авіаційному середовищі не лише України, а й світу немає людини, яка б не знала авіаконструктора, пілота, спортсмена Юрія Яковлєва. Його ім’я — візитна картка малої авіації України.
-
Ніколя Фарін: «Українські композитори пишуть без упину, з натхненням»
Швейцарський диригент Ніколя Фарін вже вшосте бере в ньому участь. Своє перше інтерв’ю українській пресі маестро дав «УК». Розмова відбулася одразу після його виступу в Колонному залі ім. М.В. Лисенка Національної філармонії України.
— Пане Фарін, коли і як розпочалася історія ваших відносин з фестивалем «Київ Музик Фест»?
— 2008 року я вперше приїхав до Києва на фестиваль, щоб узяти участь у проекті «Реквієм 2». Це було унікальне сполучення всім відомого «Реквієму» Моцарта і музики мого друга, швейцарського композитора Франсуа Каттена. Такий підхід дав змогу слухачам почути твір Моцарта неначе вперше. Адже ніхто не підозрював, коли саме зазвучить та або та частина уславленого твору і що відбуватиметься далі. Музика XVIII і XXI сторіч непередбачено сусідила між собою.
Архів публікацій
-
президент україни
-
Урядовий портал
-
УКРІНФОРМ
-
ВЕРХОВНА РАДА УКРАЇНИ
-
урядова гаряча лінія 1545
-
ДЕРЖБЮДЖЕТ 2021
-
АНТИКОРУПЦІЙНИЙ ПОРТАЛ